ДЕРЖАВНИЙ ВИЩИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ЗАКЛАД
«ЗАПОРІЗЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ УНІВЕРСИТЕТ»
МІНІСТЕРСТВА ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
КАФЕДРА СОЦІОЛОГІЇ 

ЗАТВЕРДЖУЮ

Проректор з науково-педагогічної
та навчальної роботи
                                                                                                        ______________О.І. Гура

“______”_______________2016 р

СОЦІОЛОГІЯ ДЕРЖАВИ

Програма
навчальної дисципліни 
підготовки бакалаврів                           
 спеціальності …….  «Соціологія»
Галузь знань: 05 – соціальні та поведінкові науки
Напрям підготовки: 054 - соціологія
 
(шифр за ОПП ……)

2016 рік

 РОЗРОБЛЕНО ТА ВНЕСЕНО: кафедрою соціології факультету соціології та управління Запорізького  національного університету

РОЗРОБНИК ПРОГРАМИ Скворець Володимир Олексійович, доктор філософських наук, доцент 

ОБГОВОРЕНО ТА РЕКОМЕНДОВАНО ДО ЗАТВЕРДЖЕННЯ КАФЕДРОЮ СОЦІОЛОГІЇ 	
__ серпня  2016 року, протокол № 1
Завідувач кафедри, доктор філософських наук, доцент ______________    ___В.О. Скворець___

 Вступ

Програма вивчення навчальної дисципліни «Соціологія держави» складена відповідно до освітньо-професійної програми підготовки бакалаврів спеціальності «Соціологія».
Предметом вивчення навчальної дисципліни «Соціологія  держави» є соціологічні закономірності розвитку взаємозв’язку державної влади і суспільства, функціонування соціального механізму державного управління суспільством як соціальним організмом. Вивчення дисципліни «Соціологія  держави» передбачає опрацювання студентами двох змістовних модулів. Перший модуль розкриває теоретико-методологічні засади соціології держави. При його вивченні студенти знайомляться з уявленнями про соціологію держави як науку і навчальну дисципліну, знайомляться з особливостями формування соціологічного підходу до держави, зокрема соціальну роль, функції та основні теорії походження держави, еволюцію держави як соціального інституту на різних етапах історії людства., засвоюють основні теоретичні моделі держави, зокрема, соціальну обумовленість форми держави. Зміст другого модуля передбачає вивчення соціології сучасної держави. Студенти повинні осмислити соціологічний підхід до характеристики сучасної держави, осмислити зміну ролі держави в умовах глобалізації, а також визначити специфіку проблем Української держави в глобалізованому світі. На основі отриманих знань студенти знайомляться зі специфікою проведення конкретно-соціологічних досліджень з  проблематики державознавства..
Практичне значення навчальної дисципліни полягає у формуванні в студентів уміння у своїй професійній діяльності використовувати інструментарій соціології держави. 
Цей курс орієнтує майбутніх бакалаврів на вирішення практичних соціологічних завдань.
Міждисциплінарні зв’язки. Навчальна дисципліна «Соціологія держави» має широкі та важливі міждисциплінарні зв’язки. Вона базується на теоретичних і емпіричних засадах, набутих студентами в ході навчання з таких курсів як: «Загальна соціологічна теорія», «Історія соціології», «Соціологія політики», «Соціологія конфлікту»». «Соціологія держави» розглядається як спеціальна дисципліна яка дозволяє студентам більш детально проаналізувати основні процеси та явища, які мають місце у взаємодії держави та інших соціальних суб’єктів.  
Програма навчального курсу «Соціологія держави»  складається з таких змістових модулів:
1. Теоретики-методологічні засади соціології держави.
2. Соціологія сучасної держави. 

1. Мета та завдання навчальної дисципліни
1.1. Метою викладання навчального курсу «Соціологія держави» є формування у студентів уявлень про основні етапи становлення і розвитку соціологічного знання правової спрямованості від найдавніших часів до сьогодення, а також засвоєння систематизованих та логічно впорядкованих знань про особливості соціології права, її основні проблеми та можливості в управлінні соціальними процесами сучасного світу. Крім того, знання з цієї дисципліни є важливими для розуміння сутності інших навчальних курсів, що сприятиме розвитку професійної компетентності. 

1.2. Основними завданнями вивчення дисципліни «Соціологія держави» є:
•	засвоєння студентами основних понять та концепцій, що визначають зміст соціології права; 
•	вивчення права як соціального явища, що відіграє важливу роль у житті суспільства;
•	ознайомлення з механізмами реалізації права та змістом соціологічного розуміння права;
•	ознайомлення з основними джерелами та факторами еволюції права;
•	засвоєння знань про роль права в соціальній структурі суспільства, формуванні правової свідомості та правової поведінки;
•	усвідомлення ролі права як засобу соціального контролю та законодавчого регулювання суспільних відносин;
•	ознайомлення з соціологією злочинності та юридичною конфліктологією;
•	ознайомлення зі специфікою конкретно-соціологічного дослідження правових явищ;
•	контроль засвоєння студентами матеріалу курсу у формі складання екзамену.
1.3. Згідно з вимогами освітньо-професійної програми студенти повинні:
знати :
•	основні етапи розвитку соціології права та їх особливості;
•	сутність вчень та представників найбільш відомих соціологічних шкіл та напрямків;
•	положення окремих праць відомих соціологів правової спрямованості; 
•	основну проблематику та напрями досліджень в сучасній українській соціології права; 
•	основні поняття та категорії курсу.
вміти : 
•	працювати з науковою літературою, зокрема, першоджерелами;
•	самостійно робити висновки та узагальнення стосовно різних аспектів проблем, що вивчаються;
•	вести дискусії, організовувати проблемні групи з метою активізації засвоєння матеріалу курсу;
•	використовувати набуті знання на практиці.
На вивчення навчальної дисципліни відводиться  90 годин  3  кредитів ECTS.

2. Інформаційний обсяг навчальної дисципліни

Змістовий модуль 1. Теоретико-методологічні засади соціології держави 

Тема 1. Соціологія держави як наука і навчальна дисципліна
Соціальна обумовленість держави – основне питання соціології держави. Соціальна природа держави. Взаємозв’язок держави і суспільства. 
Держава як політична форма організації життя суспільства. Феномен держави. Сутність феномена держави і зміст поняття, що його позначає. Основні ознаки держави. 
Роль держави в житті суспільства. Роль соціології держави в житті сучасного суспільства. Соціологія держави в системі суспільних наук. Роль соціології держави в житті сучасного суспільства.
Об’єкт і предмет соціології держави. Об’єкт соціології держави. Предмет соціології держави. Основні напрями соціології держави. Загальні та спеціальні проблеми соціології держави.

Тема 2. Соціологічний підхід до розуміння держави.  
Соціальна сутність держави та її соціальне призначення. Подвійний характер соціальної сутності держави: взаємозв’язок загальносоціальних і класових інтересів у діяльності держави. .
Основні функції держави. Зміст поняття «функція держави». Внутрішні та зовнішні функції держави. Функції традиційної держави: політична, правова, економічна, соціальна, культурно-виховна, захисна, оборонна. Функції сучасної держави.
Теорії походження держави. Теократична теорія. Патріархальна теорія. Соціально-економічна теорія. Завойовницька теорія. Договірна теорія. Психологічна теорія. Харизматична теорія. Теорія державного суверенітету. Космологічна теорія.

Тема 3. Еволюція держави як соціального інституту 
Зародження держави. Додержавна общинно-племінна організація та її ознаки (С. Ерліх). Основні відмінності моделі державного устрою від моделі племінного устрою.
Соціальні аспекти моделей держави у творах мислителів античності та Стародавнього світу.. Соціальні аспекти моделей держави у творах мислителів Середньовіччя та Відродження. Ідеї утопічної держави (т. Мор, Т. Кампанелла, Ф. Беон). 
Виникнення соціологічного погляду на державу. Держава як соціальний інститут. Теорія поділу держави і громадянського суспільства (Н. Макіавеллі). Основні соціологічні теорії держави. Соціологічна теорія держави Л. Гумпловича. Державознавчі ідеї Г. Спенсера. Структура і діяльність соціально-політичних агрегатів. Психологічна теорія держави і права Л. Петражицького. 
Марксистська соціологічна теорія держави. Модель переходу від старого порядку до демократії як соціологічна парадигма (А. Токвіль). Держава в концепції Ф. Тьонніса.

Тема 4. Соціальна обумовленість форми держави 
Поняття форми держави. Складові форми держави. Соціально-історична обумовленість форми конкретної держави.
Форма правління. Основні форми правління: монархія і республіка. Основні види монархічного правління (абсолютна монархія, станова монархія, парламентська монархія, конституційна монархія, дуалістична монархія).
Форма державного устрою. Основні види форм державного устрою (унітарна держава, імперія, федерація, конфедерація).
Форма політичного режиму. Основні види форм політичного режиму. Основні різновиди демократичного режиму (ліберально-демократичний, консервативно-демократичний, радикально-демократичний). Основні різновиди антидемократичного режиму (авторитарний, тоталітарний, диктатура, тиранія, охлократія).

Змістовий модуль 2. Соціологія сучасної держави  

Тема 1. Соціологічний підхід до характерники сучасної держави 
Формаційний підхід до вивчення держави. Держава в теорії зміни соціально-економічних формацій. Історичний досвід державного будівництва радянського періоду в Україні: досягнення і трагедії.
Цивілізаційний підхід до вивчення держави (М. Данилевський, О. Шпенглер, А. Тойнбі). Основні історичні закономірності розвитку суспільства і держави. Марксистське та веберівське трактування законів розвитку суспільства (м. Бойченко).
Поняття сучасної держави. Держава як центральний, інтегруючий суспільство соціальний інститут (М. Вебер). Модель сучасної держави соціолога П. Бурдьє. 
Національна держава як закономірна форма державного устрою в період формування нації та буржуазного суспільства (Ю. Габермас). Національна держава в концепції Е. Гідденса.

Тема 2. Держава в умовах глобалізації: соціологічний аналіз 
Соціологічна характеристика процесу глобалізації. Сутність глобалізації та її наслідки. Поділ країн сучасного світу на цивілізаційні кластери. Проблеми розвитку та адаптації держав до умов глобалізації сучасного світу. Держава та її перспективи в соціологічній концепції Зінов’єва.
Основні шляхи та перспективи подальшого розвитку держави в теоріях глобалізації. Мондіалізм як модель злиття усіх держав і народів під керівництвом Світового уряду. Теорія «золотого мільярда» та механізми втілення її в життя. Антиглобалістський рух як соціальний феномен. Теорія конвергенції та формування «постіндустріальної держави».

Тема 3. Українська держава в умовах глобалізації
Роль держави в умовах глобалізації. Головні опори держави в сучасній неоліберальній глобалізації: малий і середній бізнес, великі корпоративні структури. Держава як регулююча і господарююча сила.  
Економічна диктатура держави як один із варіантів виходу країни з кризи. Поняття «економічна диктатура». Необхідність подолання тривалої і руйнівної системної кризи, проведення структурної перебудови економіки та підвищення конкурентоздатності національного виробника. 
Економічна безпека країни в умовах глобалізації. Поняття економічної безпеки держави. Проблема захисту національних інтересів народу України та функціонування фінансової системи України в умовах глобалізації. 

3. Рекомендована література
Основна:
1.	Александров Т.Ф. История социологических утопий. М., 1969.
2.	Бурега В.В. Социально-адекватное управление: концептуализация модели : монография / В.В. Бурега. – Донецк : ДонДУУ, 2005. – 171с.
3.	Гидденс Э. Социология / Э. Гидденс. – М. : Едоториал УРСС, 2005. – 632 с.
4.	Гуторов В.А. Античная социальная утопия. Л., 1989.
5.	Зиновьев А.А. Логическая социология: избр. соч. / А. А. Зиновьев ; сост. Ю.Н. Солодухина. – М. : Астрель, 2008. – 606 с.
6.	Лозовицький О.С. Глобалізація і держава: світовий інтеграційний процес чи регіональний перерозподіл? – [Електронний ресурс]. – Режим доступу: https://docviewer.yandex.ua/?url=http%3A%2F%2Fwww.academy.gov.ua%2Fej%2Fej15%2Ftxts%2F12LOSGRP.pdf&name=12LOSGRP.pdf&lang=uk&c=56a4d7e09d71&page=1
7.	 Медушевский А.Н. Алексис де Токвиль Социология государства и права. – [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://ecsocman.hse.ru/data/149/938/1219/017-Medushevskij.pdf

Додаткова:
1.	Американская социологическая мысль: пер. с англ. – М.: Изд-во МГУ, 1994. – 496 с.
2.	Арон Р. Этапы развития социологической мысли: пер. с фр. – М.: изд. группа «Прогресс» & «Универс», 1993. – 607 с. 
3.	Бебик В. Історико-психологічні аспекти реформування політичної і правової культури українського суспільства // Держава і право України. – 1993. – № 2. – С. 24–28.
4.	Ганьба Б. Системний підхід та його застосування в дослідженні державно-правових явищ // Право України. – 2000. – № 3.
5.	История политических и правовых учений: Хрестоматия для юридических вузов и факультетов / Сост. и общ. ред. проф., д-р ист. наук Г.Г. Демиденко. – Харьков: Факт, 1999. – 1080 с.
6.	Каленский В.Г. Государство как объект социологического анализа. (Очерк истории и методологии исследования). – М.: Юридическая литература, 1977. – 184 с.
7.	Методы сбора информации в социологических исследованиях: В 2 кн. – М., 1990.
8.	Социологическая мысль в России. – Л.: Наука, 1978. – 416 с.
9.	Соціологія: терміни, поняття, персоналії: Навч. словник-довідник. – К., Львів, 2002.
10.	Хрестоматия по истории государства и права СССР. – М.: Юридическая литература, 1990. – 480 с.
11.	Черниловский З.М. Всеобщая история государства и права. – М.: Изд-во «Юристъ», 1996. – 576 с.

4.	Форма підсумкового контролю успішності навчання 
Екзамен

5.	  Засоби діагностики успішності навчання   
Питання і завдання поточного та підсумкового контролю; питання до екзамену; тестові завдання до окремих тем; завдання самостійної роботи студента; завдання індивідуальної роботі студента; виконання рефератів та творчих завдань.