Заняття 9-10. Мультимедійні інструменти для підготовки журналістського розслідування
План
1.	Створення відеосюжетів для розслідування
2.	Створення аудіопідкастів для розслідування  на прикладі обраної теми
3.	Створення інфографіки на обрану тему
4.	Фото як частина журналістського розслідування
5.	Робота з масивами даних: статистична інформація як джерело інформації для розслідування
6.	Фейсбук як інструмент для створення дос’є
Ключові слова: відеосюжет, аудіопідкаст, інфографіка, фото, масиви даних, фейсбук, Інструменти ВЕБ 2.0, інструменти Google, інтерактивні карти, інтернет-пошуковики, соціальні мережі, офіційні державні сайти.
Методичні рекомендації
Вивчіть лекційний матеріал до цієї теми.
Готуючись до заняття, зверніть увагу на те, що сьогодні журналісти мусять виходити поза традиційні медіа та традиційний переказ, тому що лише так можуть достукатися до широкого кола споживачів. Якщо старші покоління все ще отримують інформацію зі «старих» ЗМІ, молодь використовує Інтернет. Потрібно створювати зміст, який буде адаптований до їх стилю життя та смаку. Важко знайти редакцію традиційних медіа, які не мали б свого сайту в Інтернеті. Телеканали розміщують там свої матеріали (інколи з безкоштовним доступом, часом на умовах підписки) – все більше споживачів відмовляється від телебачення та дивиться його в Інтернеті. 
Як відзначають автори навчального посібника «Журналістське розслідування» [2], «радіостанції після проведених програм розміщують їх на своїх сайтах або взагалі дають можливість слухати наживо в мережі. Масово в Інтернеті можна також знайти матеріали друкованої преси. Досить важливим елементом, який відрізняє традиційні медіа від нових медіа, є те, що у випадку нових історії не мають кінця – їх можна постійно оновлювати навіть багато років після публікації. Саме тому варто, окрім соцмереж, рисами яких є виняткова динаміка та фрагментарність, використовувати інші можливості Інтернету, наприклад, блоги. Це особливо важливо у випадку журналістських розслідувань – непогано, коли матеріали знаходяться в одному місці, яке може таким чином бути платформою для ортимування нових джерел і коментарів та промування власної роботи. Блоги є чудовим виходом як для редакцій, так і для індивідуальних журналістів, особливо фрілансерів». 
Отже, окрім можливості розміщення журналістських матеріалів, доповнюваних, наприклад, файлами відео та аудіо, також вони дають можливість більш персонального виходу автора до споживачів. Простір у блогах є персоніфікованим, що робить його «легшим» від формальних сайтів редакцій та порталів. Дозволяє писати «без краватки», застосовувати повсякденну мову, що зближує автора зі споживачем. 
Проте треба наголосити на тому, що варто редагувати свої блоги: регулярно проводити тематичну сегрегацію матеріалів, залучати посилання на додаткові матеріали, поєднувати їх з архівними матеріалами та інфографіками. Також журналісти повинні дбати про те, щоб їхнє резюме було доступним у мережі – це досить важливо, якщо хочете побудувати довіру до потенційних джерел. Завдяки цьому потенційні джерела можуть перевірити успіхи журналіста, дізнатися більше про характер його роботи, теми матеріалів та досягнення. Інтернет дає багато можливостей створення такого портфоліо. 
Досвідчені журналісти повинні подбати про їх створення на Вікіпедії (коротку біограму журналіст може розмістити сам, але модератори сайту відстежують чи інформація відповідає дійсності і чи має вона енциклопедичний характер, а не промоційний). Також створювати портфоліо можна за допомогою вільнодоступних інструментів (наприклад, carbonmade. com, me.com).
Запитання для самоперевірки та контролю засвоєння знань:
1.	Специфіка створення відеосюжетів для розслідування.
2.	Структура створення аудіопідкастів для розслідування  на прикладі обраної теми.
3.	Особливості створення інфографіки на обрану тему.
4.	Коли і які саме фото стають частиною журналістського розслідування?
5.	Проаналізуйте роботу з масивами даних. Чому статистична інформація є джерелом інформації для розслідування?
6.	Поясніть у яких випадках Фейсбук є інструментом для створення дос’є
Завдання для творчої роботи:
Створіть дос’є за схемою на визначену персону  із залученням соціальних джерел 
Література:
1. Мурікан Ж. Журналістське розслідування. – К. : ІМІ, 2003 – 176 с.
2.	 Хоменок О.С. Журналістське розслідування : навч. посіб. : вид. третє, оновл. та доп. / О.С. Хоменок, О.О. Бурмагін, К.Б. Іванова, Є.М. Рибка, В.А. Томіленко. – К. : КНУ, 2006. – 128 с.
3.	 Раду П.К. Следите за деньгами : пособие для журналистов, разоблачающих коррупцию /[Електронний ресурс] / П.К. Раду / Сайт ІРРП. – 2010. –  27 лип. – Режим доступа : http://irrp.org.ua/tutorials/books/773-sledite-za-dengami-posobie-dlya-zhurnalistov.html
4.	 Хантер М.Л. Исследование, основанное на истории : уч. пособ. по проведению журналистских расследований / [Электронный ресурс] / М.Л. Хантер // Сайт ІРРП. – 2011. – 15 бер. –Режим доступа : http://irrp.org.ua/tutorials/books/1896-issledovanie-osnovannoe-na-istorii-uchebnoe-posobie-po-provedeniyu-zhurnalistskih-rassledovaniy.html
5.	 Як уникати мови ворожнечі. – К. : Інстутит масової інформації, 2008. – 144 с.
6.	 Данилова А А. Манипулирование словом в СМИ / А.А.Данилова. – М. : Знание, 2009. – 131 с.
7. Кихтан В. В. Информационные технологии в журналистике. – Ростов н /Д. : Феникс, 2004. – 160 с.
8.	 Лукина М. СМИ в пространстве Интернета : уч. пособ. / М. Лукина,  И. Фомичева  – М. : Факультет  журналистики МГУ им. М.В. Ломоносова, 2005. – 87 с.
9.	 Пособие по журналистике данных [Электронный ресурс]. –Режим доступа : https://ria.ru/files/book/_site/